Brugerdiskussion:Erik.c.christensen
Johannes Hohlenberg
[rediger kildetekst]Liv og virke
[rediger kildetekst]Johannes Edouard Hohlenberg (JH) var en dansk forfatter og maler, der levede fra 1881 til 1960. Hans far var præst i Holmens kirke i København og var grundtvigiansk præget. JH blev student i 1898 og startede som malerelev hos maleren Kristian Zahrtmann. Efter læretiden var han medhjælper hos billedkunstneren Joakim Skovgaard, hvor han bl.a. deltog i udsmykningen af Viborg Domkirke. Frem til 1905 fortog han flere udenlandsrejser, hvor han besøgte Tyskland, Italien, Holland og Frankrig, og fra 1906 opholdte sig han 5-6 år i Paris, hvor han drev sin egen malerskole og deltog i kunstnerlivet. I 20-års alderen blev han anset for at være en habil maler og tegner. Det blev imidlertid som skribent og forfatter, JH blev kendt. Efter rejser til Ægypten (1911-12), hvor han studerede Kheopspyramiden og Indien (1915), hvor han mødte den indiske guru Sri Aurobindo (1872-1950), skrev han et par bøger om Østens tænkning og mystik: ”Yoga og dens betydning for Europa” (1916), ”Kheopspyramiden og dens hemmelighed” (1917).
Efter 1. verdenskrig får JH kontakt med den antroposofiske bevægelse og møder i 1920 grundlæggeren af bevægelsen, Rudolf Steiner. Han får herefter en central rolle i arbejdet med udbredelsen af Steiners tanker i Danmark og siden i de nordiske lande. JH blev generalsekretær i det danske antroposofiske selskab i perioden 1923-31. Arbejdet i den antroposofiske bevægelse betød, at JH blev redaktør af det nordiske antroposofiske tidsskrift Vidar i perioden 1926-40, og i 1930’erne var han en af de væsentligste bidragydere sammen med den danske journalist Nicolai Blædel til det norske antroposofisk præget tidsskrift, Janus.
I 1932 udgav han den lille bog” Mellem Enevælde og Diktatur. En Samfundsstudie”, der gav en kortfattet pædagogisk redegørelse og original fortolkning af Rudolf Steiners tregreningslære og specielt underkastede det politiske suverænitetsbegreb en kritisk analyse i forbindelse med fremlæggelsen af et nyt statsbegreb.
I 1935 skrev JH sammen med K. Engelbrecht Kristiansen: ”Bogen om J.A.K.” Den rentefri samfundsbank, Jord, Arbejde og Kapital (JAK) blev oprettet i 1931, som følge af landbrugskrisen. Denne banks udstedelse af andelspenge, der skulle indføre rentefri finansiering af samfundet, blev i 1933 kendt ulovlig. Debatten og den politiske proces omkring denne bank beskrives i Hohlenberg og Kristiansens bog. Hohlenberg var samtidig i perioden fra 1. juni 1935 til 1. juni 1936 redaktør af J.A.K-Bladet, et blad, der i denne periode kom hver anden dag med et oplag på ca. 7.000. JH er især blevet kendt for to bøger om Søren Kierkegaard, ”Søren Kierkegaard”, der udkom i 1940 og senere ”Den Ensommes Vej”, der udkom i 1948. De er siden blevet betragtet som JH’s hovedværker og er udkommet i flere udgaver og oversat til en række sprog.
Efter anden verdenskrig kastede JH sig ud i debatten om en ny grundlov med bogen: ”Kampen mod staten. En Krog i Leviathans Næse. Politiske Betragtninger efterfulgt af et Udkast til en Grundlov for Kongeriget Danmark.” (1947). Her fremhævede JH, at demokratiet kun har mening i forhold til at kunne værne den enkelte. I forlængelse af den steinerske tregreningslære ønskede han på én gang at give staten mindre og mere magt. Mindre magt i forhold til det kulturelle liv og økonomien, mere magt ved at give staten den opgave at sikre en minimumslevefod for alle borgere. Bogen afsluttes med et konkret forslag til en ny grundlov, der følger ovenstående tanker.
Men efter krigen gav han sig på ny i kast med tidsskriftvirksomhed, idet han oprettede tidsskriftet ”Øjeblikket. Tidsskrift for Økonomisk og Aandelig Frihed” (1947-54), som han redigerede og for en stor del selv skrev. Efter tidsskriftets ophør udsendte han en samling af artikler fra tidsskriftet i bogen ”Ansigtet bag masken. Hvad den parlamentariske kommission ikke vilde vide” (1955) sammen med diplomaten Peter Skov. Heri retter de stærke beskyldninger mod samarbejdspolitikerne og den parlamentariske kommissions behandling af besættelsestiden.
Hohlenberg var tæt forbundet med Norge. I 1930’erne var han som nævnt en af hovedbidragyderne til det norske antroposofiske tidsskrift Janus, og på grund af sit ægteskab med en norsk kvinde (Eli Hohlenberg, født Wiersholm, 1905-1985) og redaktørjobbet på Vidar opholdt han sig i Norge under krigen på øen Tjørne nær Tønsberg (1939-46).
Johannes Hohlenbergs økonomisk-politiske filosofi
[rediger kildetekst]En række af Hohlenbergs småartikler i J.A.K-Bladet i 1935-36, repræsenterer stor teoretisk originalitet på det økonomisk-politiske område. De er derudover formuleret med en sådan pædagogisk kvalitet, at de har interesse for et større publikum, i en tid med økonomisk krise, hvor principielle penge- og bankspørgsmål igen er kommet på den politiske dagsorden.
Hohlenberg er ikke let at placere i det politiske spektrum, fordi han går på tværs af vores normale forestillinger om økonomi og politik. Af de højreorienterede blev han i forhold til nogle økonomisk-politiske forhold betragtet som kommunist, mens han af venstreorienterede blev anset for at være reaktionær eller nærmest fascistisk. Han bragte med forfatteren Jacob Paludans ord ”uorden i politiske tænkevaner”.
Den demokratiske stat (hvor flertallet bestemmer) bør for Hohlenberg være en begrænset stat, fordi den økonomiske og den kulturelle sfære i et demokratisk samfund ikke bør være underlagt statens (flertallets) suverænitet. På det kulturelle område er det den enkelte, der er suveræn. Ingen kan bestemme, hvad den enkelte person skal tro og tænke. Og på det økonomiske område bør staten heller ikke have suverænitet. Her ligger suveræniteten hos de økonomiske aktører (producenter og forbrugere) i fællesskab. Men staten bør sikre den enkelte retten til en andel af det samlede produktionsresultat, en samfundsdividende. Fordi man tillægger staten al suverænitet i samfundet, var man efter Hohlenbergs mening på vej mod et totalitært demokrati.
Værker
[rediger kildetekst]Hohlenberg, Johannes (1916) Yoga i dens Betydning for Europa. København: Kristiania (2. udg. 1920), (3. udg. 1952),( 4. udg.) 1967). Svensk 1917 (2.utg.) 1918), islandsk 1920, tysk 1954.
Hohlenberg, Johannes (1917) Kheopspyramiden og dens Hemmelighed. København (2. udg.1918), (3. udg. 1920), (3. udg.1923), (4. udg. 1951), (5. udg.1967). Svensk udg. 1918.
Hohlenberg, Johannes (1918) Michel de Nostredame, kaldet Nostradamus, en Undersøgelse af hans Profetiers Indhold og Overensstemmelse med Historien, og en Studie over den profetiske Evnes Natur og dens Betydning for den menneskelige Erkendelse. København. (2. udg. Nostradamus. En psykisk Studie. 1918).
Hohlenberg, Johannes (1923) Kaspar Hauser. En Sjæls Tragedie, Tilegnet Opdragere. København
Hohlenberg, Johannes (1928) Goethes Faust i det tyvende Aarhundrede. København. Tysk udg. 1931.
Hohlenberg, Johannes (1932) Mellem Enevælde og Diktatur. En Samfundsstudie. København: Povl Branner
Hohlenberg, Johannes og K. Engelbrecht Kristiansen (1935) Bogen om J.A.K. I. København. Udgivet af Samstyrelsen J.A.K. I Kommission hos Povl Branner. 1965. Fotografisk optryk. J.A. K. 1970
Hohlenberg, Johannes (1949) Søren Kierkegaard, København: Hagerup. 2. udg. 1963 København: Aschehoug. Svensk 1943, tysk 1949, hollandsk 1949, engelsk 1954, fransk 1956, japansk 1968.
Hohlenberg, Johannes (1947) Kampen mod Staten. En Krog i Leviathans Næse. Politiske Betragtninger efterfulgt af et Udkast til en Grundlov for Kongeriget Danmark. København: Forlaget Kronos
Hohlenberg, Johannes (1948) Den ensommes vej. En Fremstilling af Søren Kierkegaards Værk. København: Hagerup. 2. udg. 1968, København: Minerva bøgerne. Fransk 1960
Hohlenberg, Johannes sammen med P. Skov (1955) Ansigtet bag masken. Hvad den parlamentariske kommission ikke vilde vide. København: Rosenkilde og Bagger
Johannes Hohlenbergs redaktørjobs
[rediger kildetekst]Kvartalsskrift for psykisk Forskning. 1917-19
Nye Tanker. Fortsat i: Tregreningen. 1920-22
J.A.K-Bladet 1935-36
Vidar. Nordisk tidsskrift for åndsvidenskap. (Fra 1935 Nordisk tidsskrift for antroposofi, samfundsliv og pedagogikk). 1926-40
Øjeblikket. Tidsskrift for Økonomisk og Aandelig Frihed. 1947-54
Litteratur om Johannes Hohlenberg
[rediger kildetekst]Appel, Michael O. (1988) Johannes Hohlenberg – en liberal dansk filosof. Libertas nr. 5, s. 4-8.
Birnbaum, Simon and Erik Christensen (2007) Anthroposophical Reflections on Basic Income. Johannes Hohlenberg, Basic Income Studies, Research Article, Vol. Issue 2, p. 2-17
Christensen, Erik (2011) Borger i tre verdener. Johannes Hohlenbergs økonomisk-politiske filosofi. Odense: Syddansk Universitetsforlag.
Christensen, Terje (1981). Johannes Hohlenberg – en pioner. Libra. Tidsskrift for antroposofi. Nr. 2 og 3.
Dansk Biografisk Leksikon. København: Gyldendal 1980 (Johannes Hohlenberg af Uffe Andreasen)
Eidem, Odd (1960) Ekko efter Hohlenberg. Horisont: Månedsrevyen (Oslo), Årg. 6. s. 134-39
Hansen, Oskar Borgman (1981) En kritiker og tidens krise. Jyllands-Posten. Midtpunkt. 5.8.1981
Jeppesen, Timm (1990) Parlamentarisme. Sejr eller nederlag for demokratiet? Belyst gennem Johannes Hohlenbergs forfatterskab. Libertas Nr. 9, s. 4-15.
Johansson, Per-Oluf (1977): Tillid til den skabende evne. En artikel om Johannes Hohlenbergs tanker om økonomi. Tidsskriftet Fælleden. Nr. 3. 3. årg. s. 31-33. December. København: Gyldendal
Paludan, Jacob (1956) Paa Johs. Hohlenbergs 75 Aars Dag. Dagens Nyheder. 20. maj. 1956
Sørensen, Ernst (1956) Johannes Hohlenberg 75 år. Morgenbladets Kronik 22. maj. 1956
Waage, Peder Normann (1975) Kunstneren Johannes Hohlenberg. Indledning til Johannes Hohlenberg: Kulturens forvandling. Essays. København: Sphinx Forlag