Fareboks
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e1/Farrowingcrate.png/300px-Farrowingcrate.png)
En fareboks, også kendt som en faresti, er en metalboks, hvor søer, der anvendes til avl, kan opbevares under (drægtighedsperioden) og efter graviditeten (faring).[1] En standard boks måler 65cm ved 210cm (L x B).[2]
Drægtige grise placeres i boksene én uge inden forventet faring og opholder sig i boksen ind til fire-fem uger efter.[3]
Indretning
[redigér | rediger kildetekst]Farebokse har enten delvis eller fuldt spaltegulv, hvor grisenes urin og afføring (gødning el. gylle) kan passere igennem til opsamling, for at opretholde hygiejnen i stien. Søer skal have ifølge dansk lovgivning have redebygningsmateriale til rådighed inden faring.BEK 17 (Bekendtgørelse om beskyttelse af svin) i Dyreværnsloven Arkiveret 19. december 2016 hos Wayback Machine I praksis overholdes dette lovkrav dog sjældent, da dette øger omkostningerne pr. gris.[4][5]
Udbredelse
[redigér | rediger kildetekst]Der lever cirka 1 million søer i Danmark[6] som typisk holdes i farebokse.[7] I andre lande bruges endvidere en endnu mindre udgave af kassen under drægtighedsperioden, der på engelsk betegnes som gestation crate (svangerskabskasse på dansk). Disse bokse er forbudt for nye installationer i Canada, og er forbudte i Storbritannien og Sverige og i ni stater i USA (Arizona, Californien, Colorado, Florida, Maine, Michigan, Ohio, Oregon og Rhode Island).[8][9] Farebokse er dog ikke forbudt i disse lande.[10]
Dyrevelfærd
[redigér | rediger kildetekst]Modstandere af boksene hævder, at søerne har for lidt plads og at de udsætter dem for unødvendig lidelse[11][12], mens fortalere siger, at de er nødvendige for at forhindre søer i at lægge sig på deres smågrise.[13]
På trods af brug af farebokse dør der i Danmark årligt over 5 millioner pattegrise i Danmark under diegivningsperioden.[14]
Referencer
[redigér | rediger kildetekst]- ^ https://lf.dk/viden-om/landbrugsproduktion/husdyr/svin Arkiveret 20. juni 2019 hos Wayback Machine Info om Farestalde og Farebokse (hentet 20-06-2019)
- ^ https://svineproduktion.dk/Viden/I-stalden/Staldsystem/Stiindretning/Farestald Arkiveret 20. juni 2019 hos Wayback Machine "Undersøgelser har vist, at en boksstørrelse på 210 cm i længden, 65 cm ved opstander og 90 cm ved baglåge er tilstrækkeligt til, at en so kan rejse og lægge sig uden besvær."
- ^ https://svineproduktion.dk/Viden/I-stalden/Staldsystem/Stiindretning/Farestald Arkiveret 20. juni 2019 hos Wayback Machine Farestald - Indretning (fra L&F SEGES, hentet 20-06-2019)
- ^ https://www.youtube.com/watch?v=tjvIsVU5Uis Arkiveret 3. maj 2020 hos Wayback Machine "Det store Svinerige" DR Dokumentar (hentet 20-06-2019)
- ^ https://www.facebook.com/veganerpartiet/videos/656861934741696 Arkiveret 12. november 2020 hos Wayback Machine Optagelse i konventionel smågrisestald, optaget den 11. Maj 2019.
- ^ https://www.statistikbanken.dk/SVIN Arkiveret 9. maj 2019 hos Wayback Machine Svinebestanden - Danmarks Statistik, 2019K1
- ^ https://lf.dk/viden-om/landbrugsproduktion/husdyr/svin Arkiveret 20. juni 2019 hos Wayback Machine "I farestalden farer (føder) soen. Farestalden er typisk indrettet med stier, hvor søerne er opstaldet enkeltvis i farebokse. I boksene står soen mellem to ’bøjler’, der forhindrer hende i at lægge sig på pattegrisene. Den ene af bøjlerne kan flyttes, så soen kan få lidt mere plads i løbet af opholdet i farestalden. Søerne flyttes til farestalden ca. fem dage før forventet faring og går der, indtil pattegrisene bliver flyttet til smågrisestalden (fravænning). Fravænningstidspunktet kan variere, men ligger i danske besætninger oftest fire uger efter faringen (fravænning må tidligst ske, når pattegrisene er tre uger gamle). Ved fravænning flyttes søerne tilbage til løbeafdelingen, mens smågrisene flyttes til smågrisestalden. "
- ^ Andrew Wasley, Jordan Gass-Poore and Cecilia Ferrara. "Row erupts between Italy's Parma ham makers and activists over pig welfare". The Guardian. Arkiveret fra originalen 18. december 2018. Hentet 6. oktober 2018.
- ^ Brett Mizelle, Pig, Reaktion Books, 2012, p. 92; Roberta Lee, "Summer Fun, But Not for Pigs: The Horror of Gestation Crates and Life in a Factory Farm" Arkiveret 17. april 2017 hos Wayback Machine, The Huffington Post, 16 July 2015.
- ^ Oliver Thring, "Is Red Tractor pork really 'high welfare'?" Arkiveret 1. december 2017 hos Wayback Machine, The Guardian, 26 January 2012.
- ^ https://politiken.dk/indland/art5577029/Danske-s%C3%B8er-er-for-store-til-deres-bokse-M%C3%A5-sove-med-hovedet-p%C3%A5-fodertruget Arkiveret 8. november 2020 hos Wayback Machine Danske søer er for store til deres bokse: Må sove med hovedet på fodertruget - Politikken, 21. Maj 2015
- ^ https://dyreetik.ku.dk/debatindlaeg/er-vi-verdensmestre-i-dyrevelfaerd/ Arkiveret 20. juni 2019 hos Wayback Machine "Er vi verdensmestre i dyrevelfærd?" Af Mickey Gjerris, lektor ved Københavns Universitet
- ^ https://lf.dk/viden-om/landbrugsproduktion/husdyr/svin Arkiveret 20. juni 2019 hos Wayback Machine "I boksene står soen mellem to ’bøjler’, der forhindrer hende i at lægge sig på pattegrisene." Landbrug & Fødevarer, hentet 20-06-2019.
- ^ Der skal fortsat arbejds på at reducere grise og smågrisedødeligheden Arkiveret 20. juni 2019 hos Wayback Machine Antallet af dødfødte pattegrise er stort set status quo i 2011 og 2017, mens antallet af pattegrise, der dør i diegivningsperioden, er steget fra 4,9 til 5,3 millioner per år. DCA - Nationalt Center for Fødevarer og Jordbrug hos Aarhus Universitet