Parlamentsvalget i Holland 2017
![]() | |||||||
| |||||||
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7e/Tweede_Kamerverkiezingen_2017.svg/220px-Tweede_Kamerverkiezingen_2017.svg.png)
Parlamentsvalg i Holland 2017 blev afholdt 15. marts 2017, hvor der skulle vælges 150 medlemmer til Tweede Kamer, underhuset i det hollandske parlament Generalstaterne.[1]
Foreløbige resultater og exit polls viste, at VVD havde mistet nogle pladser, men beholdt deres position som det største parti, mens deres koalitionspartner PvdA led et massivt tab ved valget[2] og ikke formåede at vinde en eneste kommune for første gang i partiets historie.[3] PVV fik moderat fremgang og nåede at blive næststørste parti. Samlet set med stemmer bredt fordelt mellem flere parter, er det sandsynligt, at der vil være behov for mindst fire partnere i en koalition for at få et parlamentarisk flertal.[2]
Baggrund
[redigér | rediger kildetekst]I årene 2002-2012 måtte hver kabinet fratræde inden udløb af sin fulde fire-årig periode, selv om kabinettet dannet efter valget i 2012 holdt hele fire-årsperioden. Ved valget 2012 kæmpede Arbejderpartiet (PvdA) og Folkepartiet for Frihed og Demokrati (VVD) head-to-head om at indtage statsministerposten, idet begge var tæt på at samle nok pladser til at danne et absolut flertal. Nuværende premierminister Mark Rutte (VVD) dannede en koalitionsregering med PvdA og fortrængte Christen Democratisch Appèl (CDA) fra regeringen, mens Frihedspartiet (PVV) gik tilbage til opposition. Eftersom det anden Rutte-kabinet manglede et flertal i Senatet, har det hentet støtte fra Democraten 66 (D66), ChristenUnie (CU) og Staatkundig Gereformeerde Partij (SVP).
Valgordning
[redigér | rediger kildetekst]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e9/2009_stembiljet_in_cabine.jpg/220px-2009_stembiljet_in_cabine.jpg)
Nederlandenes valgsystem blev indført i 1917. Det er en ekstrem variant af forholdstalsvalg. Valgordningen har ingen spærregrænse. Det er derfor nok med 0,67 % af stemmerne for at opnå én af de 150 pladser i Tweede Kamer.
Stemmerets- og valgbarhedsalderen er 18 år.[4]
Vælgerne kan vælge en hvilken som helst kandidat på listen (præferencekandidat), men de fleste krydser ved den, som står øverst.[4] Hele landet er én valgkreds, men er administrativt opdelt i 19 regioner. Opdelingen har ringe praktisk betydning, da partierne som oftest vælger den samme liste for samtlige regioner.[5][4]
Valgresultat
[redigér | rediger kildetekst]Fordelingen af repræsentanter i Tweede Kamer
efter valget i 2012 |
Valget i 2017
(foreløbigt resultat) | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() | ||||||||
Parti | Lijsttrekker (leder) | Stemmer | % | +/– | Pladser | +/– | ||
VVD | VVD | Mark Rutte | 21.3 | –5.2 | 33 | –8 | ||
PVV (Partij voor de Vrijheid) | PVV | Geert Wilders | 13.1 | +3.0 | 20 | +5 | ||
CDA | CDA | Sybrand Buma | 12.5 | +4.0 | 19 | +6 | ||
Democraten 66 (D66) | D66 | Alexander Pechtold | 12.0 | +4.0 | 19 | +7 | ||
SP (Socialistische Partij) | SP | Emile Roemer | 9.2 | –0.4 | 14 | –1 | ||
GROENLINKS | GL | Jesse Klaver | 8.9 | +6.6 | 14 | +10 | ||
Partij van de Arbeid (P.v.d.A.) | PvdA | Lodewijk Asscher | 5.7 | –19.1 | 9 | –29 | ||
ChristenUnie | CU | Gert-Jan Segers | 3.4 | +0.3 | 5 | – | ||
50PLUS | 50+ | Henk Krol | 3.1 | +1.2 | 4 | +2 | ||
Partij voor de Dieren | PvdD | Marianne Thieme | 3.1 | +1.2 | 5 | +3 | ||
Staatkundig Gereformeerde Partij (SGP) | SGP | Kees van der Staaij | 2.1 | +0.0 | 3 | – | ||
DENK | DENK | Tunahan Kuzu | 2.0 | – | 3 | +3 | ||
Forum voor Democratie | FvD | Thierry Baudet | 1.8 | – | 2 | +2 | ||
Jan Roos | 0.4 | – | 0 | – | ||||
Piratenpartij | PP | Ancilla van de Leest | 0.3 | +0.0 | 0 | 0 | ||
Artikel 1 | A1 | Sylvana Simons | 0.3 | – | 0 | – | ||
De Burger Beweging | DBB | Ad Vlems | 0.1 | – | 0 | – | ||
Lokaal in de Kamer | LidK | Jan Heijman | 0.1 | – | 0 | – | ||
Niet Stemmers | NS | Peter Plasman | 0.1 | – | 0 | – | ||
Nieuwe Wegen | NiWe | Jacques Monasch | 0.1 | – | 0 | – | ||
OndernemersPartij | OP | Hero Brinkman | 0.1 | – | 0 | – | ||
GeenPeil | GP | Jan Dijkgraaf | 0.0 | – | 0 | – | ||
Jezus Leeft | JL | Florens van der Spek | 0.0 | – | 0 | – | ||
Libertarische Partij (LP) | LP | Robert Valentine | 0.0 | +0.0 | 0 | 0 | ||
MenS en Spirit | MenS–BIP | Tara-Joëlle Fonk | 0.0 | – | 0 | – | ||
StemNL | SNL | Mario van den Eijnde | 0.0 | – | 0 | – | ||
Vrije Democratische Partij | VDP | Burhan Gökalp | 0.0 | – | 0 | – | ||
Vrijzinnige Partij | VP | Norbert Klein | 0.0 | – | 0 | – | ||
Total gyldige stemmer | 100 | – | 150 | – | ||||
Ugyldige/blanke stemmer | ||||||||
I alt | ||||||||
Registerede vælgere/deltagelse | 12,980,788 | 80.4 | ||||||
Source: NOS (with 388/388 municipalities reporting). Note: foreløbige resultatet; officielle resultater vil blive offentliggjort 21. marts. |
Noter
[redigér | rediger kildetekst]- ^ "Verkiezingskalender". Kiesraad. Hentet 13. september 2016.
- ^ a b Khan, Mehreen (16. marts 2017). "Dutch election: everything you need to know as tricky coalition talks loom". Financial Times. Hentet 16. marts 2017.
- ^ "PvdA in geen enkele gemeente de grootste". Financieele Dagblad. 16. marts 2017. Hentet 16. marts 2017.
- ^ a b c Ismayr, Wolfgang; Lepzsy, Norbert (1999). "Wahlsystem und rechtliche Stellung der Parteien". Die politischen Systeme Westeuropas. Wiesbaden: Springer Fachmedien. s. 342. ISBN 9783322993090.
- ^ admin (2011-04-11). "Elections". www.houseofrepresentatives.nl (engelsk). Hentet 2017-01-08.